![Rail Balticu Eesti ettevõtte juhatuse esimees ja tegevjuht Marko Kivila tänasel pressikonverentsil.](http://f9.pmo.ee/_UCTSaQTWSB-fID6sZsq5a_za9w=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/06/10/16138811t1he136.jpg)
Värskeim tasuvusanalüüs (CBA) näitab, et Rail Baltic on majanduslikult tasuv ja selle eeldatav positiivne majanduslik netomõju on 6,6 miljardit eurot, tuginedes eeldatavale varade elutsüklile.
Värskeim tasuvusanalüüs (CBA) näitab, et Rail Baltic on majanduslikult tasuv ja selle eeldatav positiivne majanduslik netomõju on 6,6 miljardit eurot, tuginedes eeldatavale varade elutsüklile.
Taristu lisandumisega kaasnevaks kaudseks kogumõjuks SKT-le hinnatakse 15,5–23,5 miljardit eurot, nagu on välja toodud laiemas majandusmõju analüüsis. Need laiemad majanduslikud mõjud hõlmavad mh sõjalist liikuvust, positiivset mõju keskkonnale, sotsiaalset võrdsust, uuest majanduskoridorist tulenevat sünergiat ja mõju tarneahelatele.
Võrreldes eelmise, 2017. aastal avaldatud tasuvusanalüüsiga on projekt märkimisväärselt arenenud, kuid on samal ajal olnud mõjutatud mitmest välisest ja sisemisest tegurist.
Värske tasuvusuuringu järgi kujuneb Rail Balticu esimese faasi, mille raames ehitatakse aastaks 2030 valmis läbi kolme Balti riigi kulgev ja Poolaga ühenduv raudtee, maksumuseks 15,3 miljardit eurot.
Uuringuga uuendati 2017. aastal valminud varasemat tasuvusanalüüsi 2017.–2022. aastate inflatsiooninäitajatega, arvestades keskmiselt Baltimaades sel perioodil toimunud 40-protsendilist hinnatõusu.
Lisaks võeti arvesse järgmiseid asjaolusid projekti eelarvele: 31 protsenti tõusust tuleneb muudatustest projekteerimises aastatel 2017–2023. Tasuvusarvutuse tõusust 51 protsenti on tingitud varasematest põhjalikumatest arvutustest ning algses analüüsis puudunud reservkuludest.
18 protsenti on tingitud täiendavatest välistest nõuetest ja teguritest, milleks on näiteks kolmandate osapoolte täiendavad regulatiivsed nõuded ja tehnilised määrused, koostalitlusvõime tehnilised spetsifikatsioonid.
Tasuvusanalüüsi järgi on Rail Balticu maksumus hinnanguliselt 26 miljonit eurot kilomeetri kohta. Võrdlevad uuringud näitavad, et sarnaste projektide puhul on Euroopas keskmine maksumus kilomeetri kohta 24 miljonit eurot, ulatudes kuni 35 miljoni euroni kilomeetri kohta.
Tasuvusuuringu üks põhijäreldusi osundab, et reisijatevedu genereerib 80 protsenti kogu Rail Balticu eeldatavast kasust, millele lisanduvad keskkonnaaspektid 14 protsenti ja kaubavedu 5 protsenti.
Tänu Rail Balticule ühendatakse Baltimaad Euroopa raudteevõrgustikuga, mis suurendab SKT kasvu 0,5–0,7 protsendipunkti võrra aastas. Peamised tegurid, mis seda kasvu tagant tõukavad, hõlmavad maa väärtuse suurenemist, turismipotentsiaali ja uute ärivõimaluste arendamist, tootlikkuse ja konkurentsivõime kasvu ning ja linnapiirkondade arengut.
Hinnanguliselt teenindab Rail Baltic 2046. aastaks 51,7 miljonit reisi ja 10,9 miljonit tonni kaupa.