![Ehitustöölised. Pilt on illustreeriv.](http://f10.pmo.ee/DBEzR8Haqps2OGzxVA2_rZjchDI=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2022/01/17/14314517t1ha802.jpg)
Tööinspektsiooni jurist selgitab, millal võib töötaja tööajast omi asju ajada ja millal peab tööandja selle eest maksma ja millal mitte.
Tööinspektsiooni jurist selgitab, millal võib töötaja tööajast omi asju ajada ja millal peab tööandja selle eest maksma ja millal mitte.
Tööinspektsiooni juhtiv nõustamisjurist Vladimir Logatšev ütleb, et töötaja põhikohustuseks töösuhtes on töö tegemine, mille eest maksab tööandja talle töötasu. «Kui töötaja tööd ei tee, ei ole tööandja üldjuhul kohustatud töötajale ka töötasu maksma. Töölepingu seadus (edaspidi TLS) toob välja teatud erijuhud, millal tööandjal on töötasu maksmise kohustus ka siis, kui töötaja tööd ei tee.»
Logatšev toob välja, et töölepinguseaduse paragrahvide 38 ja 42 (koosmõjus) alusel on töötajal teatud juhtudel õigus mõlema poole huve arvestades nõuda tööandjalt vaba aja andmist ja selle vaba aja eest keskmist töötasu. Taolise vaba aja andmisel tuleb mõistlikult arvestada nii tööandja kui ka töötaja huve. Nimetatud sätete puhul on oluline töötaja töölt eemal viibimise mõistlik aeg, mida hinnatakse iga üksikjuhtumi puhul eraldi.
Olukorrad, kui töötajal on õigus nõuda vaba aja andmist ja keskmist töötasu, on näiteks siis, kui töötajal tuleb arsti või notari vastuvõtul käia, töötaja korteris on toimunud vargus ning ta peab andma politseile sündmuskohal ütlusi, töötaja kodus on veeavarii, töötaja perekonnas on juhtunud õnnetus, töötaja peab minema lähedase matusele vms.
Oluline on küsimus, kas töötajal on võimalus vastavat toimingut planeerida talle sobivale ajale (nt puhkepäevale) või mitte.
«Kui töötajal on töö tegemine takistatud rohkem kui mõistliku aja võrra, siis on õigustatud ka vaba aja mitteandmine ja töötasu mittemaksmine,» ütles Logatšev.
Samas ei ole seadusega täpselt määratletud, milline on mõistlik aeg. Tegemist peab olema lühiajalise takistusega, mis võimaldab töötajal peagi töö tegemist jätkata. Nii saab pidada mõistlikuks näiteks paar tundi arstil käimist, samas kui pikema planeeritava puudumise korral (nt meditsiiniline operatsioon) tuleks tööandjaga rääkida läbi ka muud võimalused, täpsustas Logatšev.
Töölepingu pooltel on võimalik näiteks kokku leppida, et töötaja kasutab vaba päeva kas puhkuse arvelt või tasustamata puhkusena.
«Keskmise töötasu alusel tasustatava vaba aja nõudmine on õigustatud, kui töökorralduse järgi ei ole töötajal võimalik isiklikke toiminguid teha omal vabal ajal ja kui isiklike toimingute tegemise aeg jääb mõistlikkuse piiridesse ehk tegu ei ole pikaajalise takistusega,» sõnas Logatšev.