«Seda tingimusel, et isikul on registreeritud töökoht ning tema igakuine sissetulek on võrdne või kõrgem Eesti keskmisest töötasust,» teatasid Eesti Tööandjate Keskliidu tegevjuht Arto Aas ning Eesti Kaubandust-Tööstuskoja peadirektor Mait Palts pöördumises peaminister Jüri Ratasele.
Lisaks lühiajaliste probleemide lahendamisele on tööandjate esindusorganisatsioonide hinnangul oluline leida adekvaatne mudel välistööjõu kasutamiseks ka pikemas perspektiivis, kuna tegemist on majandusarengu jaoks olulise küsimusega ning praegune pikaajaliste töölubade kvoodisüsteem on ajale jalgu jäänud ega õigusta ennast.
Tööandjate keskliidu ja kaubanduskoja hinnangul tuleks välistööjõu kasutamist lubada kindlasti juhtudel, kus töökohta pole olnud võimalik kohalike töötajatega täita ega neid ka koolitada (tuginedes töötukassa hinnangule).
Samuti peaks välismaa tööjõudu lubama, kui neile makstakse kontrollitult vähemalt Eesti keskmist töötasu või alternatiivina sektori keskmist tööötasu (maksuhalduri andmetel). Välistööjõudu peaks lubama ka ettevõtetele, kes on täitnud ja täidavad korrektselt maksukohustusi.
Välistööjõust loobumine puudutaks kümneid tuhandeid perekondi
Välistööjõu kasutamisega seotud küsimus on vähemalt või suuremal määral oluline ettevõtetele sõltumata nende tegevusvaldkonnast või geograafilisest asukohast ning kaubanduskoja ja tööandjate hinnangul viiks sellest loobuma sundimine sajad ettevõtted juba lähikuudel raskustesse.
See tooks omakorda kaasa reaalse ohu tuhandete Eestis asuvate töökohtade kaotuseks, puudutades omakorda kümneid tuhandeid perekondi. «Meie hinnangul tuleks teha kõik, et seda vältida ning mitte suurendada kunstlikult koormust töötuskindlust- ja sotsiaalkindlustussüsteemile ning mitte vähendada maksutulusid,» märkisid Aas ja Palts.