Luhatsi sõnul oli ERRis majasisene konkurss ning vaieldi mitme nime üle. Just konkursi tulemusel sai uue veebikanali nimeks Jupiter.
Kui Luhatsi käest sai küsitud, miks just Jupiter, kui on teada, et kasutusel on juba domeen jupiter.ee, mida kasutab 1990. aastast tegutsev kohalik transpordiettevõte, siis selgitas Luhats, et aastatel 1970-1991 jooksis ETVs sellenimeline filmisaade ning seetõttu on ajalooliselt see ETV ja sellega seoses ka ERRi nimi. Kaubamärgi registreerimise taotluse olevat ERR juba ka patendiametile esitanud.
Jupiter.ee domeeni valdava firma Jupiter Plus esindajad ei vastanud artikli ilmumise ajaks, kuidas suhtuvad nemad ERRi uue alaportaali nimevalikusse ning kuidas ja kas võiks see nende äri mõjutada (esimesel ERRi veebikanali avamise päeval oli aga transpordifirma kodulehel selge ülekoormus).
Patendiamet: kaubamärgiõigusega vastuolu puudub
Patendiameti kommunikatsioonispetsialist Eve Tammaru edastas, et ERR on tõepoolest saatnud taotluse kujutismärgi «Jupiter» registreerimiseks klassis 41: haridus-, meelelahutus-, spordi- ja kultuuritegevus. Taotlus on menetlemisel.
Tammaru selgitas, et sama sõna sisaldava juriidilise isiku olemasolu ja kaubamärgile õiguskaitse andmine on õiguslikult erineva tähenduse ja eesmärgiga tegevused. Kaubamärgi õiguskaitse ei hõlma automaatselt kõiki valdkondi ning on seotud registreerimisel loetletud kaupade või teenustega. Ärinimi ei ole kaubamärk.
Meeles tuleb siiski pidada, et juba registreeritud kaubamärkide puhul ei tohi äriseadustiku paragrahvi 12 lõike 3 kohaselt uues ärinimes kasutada Eestis kaubamärgina kaitstavat sõnalist, tähelist või numbrilist tähist või nende kombinatsiooni, ilma kaubamärgi omaniku notariaalselt kinnitatud nõusolekuta, välja arvatud juhul, kui ettevõtja tegutseb tegevusaladel, mille suhtes kaubamärk ei ole kaitstud.
ERR ja Jupiter Plus tegutsevad erinevates segmentides, nii et probleemi pole. Vaid väga üldtuntud kaubamärkide puhul võib Tammaru sõnul nime kaitse laieneda ka nendele kaupadele või teenustele, mis ei sisaldu kaubamärgi registreeringus.
Ta lisas, et kaubamärgi taotleja ei pea oma taotlusest kedagi teist otseselt informeerima. Samuti ei tähenda juriidilise isiku äriregistrisse kandmine seda, et vastav nimi oleks seepeale kaubamärgina eksklusiivne või «võetud» - selleks peab nime ikka patendiametile registreerimiseks esitama.