![Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees Peep Peterson.](http://f10.pmo.ee/lRlgQWZjTaEnMtwOS1FLQovFTos=/1442x0/filters:focal(883x473:898x488):format(webp)/nginx/o/2018/11/11/11566002t1hc670.jpg)
Ametiühingute Keskliidu esimehe Peep Petersoni sõnul eiras kolmapäevane ketiapteekide surveavaldus kõiki protseduurireegleid, mida töötajad peavad Eestis streikimisel järgima ning kehtestatud streigipiirangud on muutunud absurdiks.
Ametiühingute Keskliidu esimehe Peep Petersoni sõnul eiras kolmapäevane ketiapteekide surveavaldus kõiki protseduurireegleid, mida töötajad peavad Eestis streikimisel järgima ning kehtestatud streigipiirangud on muutunud absurdiks.
«Kui oligarhid võivad endale karistamatult kõike lubada, on meil kuhjaga õigus nõuda kõigi streigipiirangute tühistamist,» ütles Peterson pressiteate vahendusel.
Tema sõnul on viimane nädal toonud kaks töökatkestust, millest ühe kohitses ära kehtiv streigiseadus ja teise, mis ei põhinenud absoluutselt ühelgi seadusel.
«Lüganuse õpetajad, kes tahtsid astuda vallavalitsuse akuutse omavoli vastu, pidid selleks esitama kirjalikult tööalased nõudmised, andma võimaluse läbirääkimisteks, siis tegema kirjaliku streigiteate, saatma selle kolmel aadressil ja kontrollima, et see on kätte saadud. Seejärel tuli oodata kolm täispäeva ning alles siis said nad kõige eelneva tulemusel õiguse streikida ühe tunni, mis vallavalitsust loomulikult ei mõjuta,» rääkis ametiühingujuht.
Poliitilised streigid on Eestis keelatud, toonitab riigikohus oma 2014. aasta otsuses, mis käsitles raudteelaste osalemist Ametiühingute Keskliidu 2012. aasta streigis tööseaduste muutmise vastu. Raudteelaste Ametiühingu päästis toona riigiettevõtte hiigelnõudest trikk, et sama streigiga toetati ka õpetajate legaalset palganõuet.
Petersoni sõnul on ketiapteekide omavoli pööranud absurdiks aastatepikkused väitlused valitsuse ja tööandjatega, kus Eesti ametiühingud on nõudnud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni miinimumstandarditele tuginevat streigivabadust, aga vastu on saadud ainult uusi piiranguid.
«Jätame kõrvale Prantsusmaa ja Saksamaa, kus põhiseadus keelab parlamendil streigiõiguse piiramise, vaatame Soomet,» toob Peterson näite. «Soomes võivad isegi kaitseväelased olla ametiühinguliikmeks ja sõlmida kollektiivlepinguid, politseinikud ja päästjad saavad nõudeid toetada streigiga. Meie võitleme siin sammhaaval, kas päästjad tohivad tööandjaga mitmeaastaseid palgaleppeid sõlmida, riigikogu võib aga kõik töö- ja pensioniseadused tühistada ilma võimaluseta minutikski streikida.»
Töötajate kollektiivsed õigused ja streigipiirangute vähendamine sisaldub valitsuse tööprogrammis ja peaks kabinetiarutelule jõudma aprillis. Petersoni sõnul innustavad selle nädala sündmused ametiühinguid koostama planeeritust suuremamahulist taotlust, mis viiks Eesti töötajate õigused vähemalt Põhjamaade tasemele.
Teisipäeval langes menetlusest välja sotsiaalkomisjoni algatatud ravimiseaduse muutmise seaduse eelnõu, mis nägi ette tuleva aasta aprillis jõustuva apteegireformi praegusel kujul tühistamist ning arutelu taasavamist.
Eesti Apteekide Ühendusse (EAÜ) kuuluvad Apotheka, Benu, Euroapteek ja Südameapteek sulgesid kolmapäeval kell 14 päevaks uksed, juhtimaks tähelepanu apteegireformi negatiivsetele mõjudele.