![Mõni töö võib tekitada stressi.](http://f8.pmo.ee/dIOubE8fYzrCc9x1YHohPL9pZes=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2019/01/21/11730185t1h361d.jpg)
«1. jaanuarist jõustus töötervishoiu ja tööohutuse seaduse muudatus, milles kirjeldatakse uut ohutegurit – psühhosotsiaalne ohutegur. Kas tööandja peab seoses muudatusega täiendama ka töökeskkonna riskianalüüsi?» küsis lugeja.
«1. jaanuarist jõustus töötervishoiu ja tööohutuse seaduse muudatus, milles kirjeldatakse uut ohutegurit – psühhosotsiaalne ohutegur. Kas tööandja peab seoses muudatusega täiendama ka töökeskkonna riskianalüüsi?» küsis lugeja.
Seadusandja täpsustas psühholoogilise ohuteguri mõistet ja viis selle vastavusse Euroopa Liidu direktiivides kasutatava terminiga psühhosotsiaalne ohutegur, mis on sisult palju täpsem.
Psühhosotsiaalne ohutegur seaduse mõistes on õnnetus- või vägivallaohuga töö, ebavõrdne kohtlemine, kiusamine ja ahistamine tööl, töötaja võimetele mittevastav töö, pikaajaline töötamine üksinda ja monotoonne töö ning muud juhtimise, töökorralduse ja töökeskkonnaga seotud tegurid, mis võivad mõjutada töötaja vaimset või füüsilist tervist, sealhulgas põhjustada tööstressi.
Toon välja ühed olulisemad töökohal stressi tekitavad tegurid, milleks on:
Kuna muutused tööelus on kaasa toonud uued tööstressorid ehk psühhosotsiaalsed ohutegurid ja töötajate koormus selles vallas on oluliselt tõusnud, tuleb neid ka töökeskkonna riskianalüüsis arvestada. Tööstressiga töötajatel võivad tekkida rasked vaimsed ja füüsilised terviseprobleemid. Siinkohal peab tööandja psühhosotsiaalsest ohutegurist tuleneva tervisekahjustuse ennetamiseks rakendama abinõusid, sealhulgas kohandama töökorralduse ja töökoha töötajale sobivaks, optimeerima töötaja töökoormust, võimaldama töötajale tööpäeva või töövahetuse jooksul tööaja hulka arvatavaid vaheaegu ning parandama ettevõtte psühhosotsiaalset töökeskkonda.
Ohuteguri hindamine töökeskkonnas eeldab üpriski teadlikku lähenemist, kuid üldiselt ei erine suurel määral muude töökeskkonna ohutegurite hindamisest. Paljud tööandjad on tegelikult juba aastaid selle ohuteguriga tegelenud, kuid ei oska oma tegevust seostada seaduses nimetatud psühhosotsiaalse ohuteguriga.
Seega tuleb esmalt selgeks teha, kas teie ettevõtte töökeskkonna riskianalüüsis on nimetatud ohutegurid hinnatud. Kui seda on tehtud, tuleb muuta vaid hinnatava ohuteguri sõnastust ehk psühholoogiline psühhosotsiaalseks. Kui aga selgub, et mõni ohutegur on hindamata jäänud või on töökorralduses uue seaduse valguses midagi muutunud või psühhosotsiaalseid ohutegureid pole hoopiski hinnatud, siis tuleb riskianalüüsi kindlasti täiendada.