![Nutimaja Saksamaal Hamburgis](http://f10.pmo.ee/r2oPHcMjNEkIzM2z7c2YYSQFG_k=/1442x0/filters:focal(1631x99:2469x2316):format(webp)/nginx/o/2018/01/11/7476961t1h8b0f.jpg)
Nutimajad ehk «targad majad» on kontseptsioonilt meeliköitvad, kuid tihtipeale täiesti ebapraktilised ja sealsetele asukatele ebamõistlikult kulukad, leiab Pindi Kinnisvara tegevjuht Elari Udam.
Nutimajad ehk «targad majad» on kontseptsioonilt meeliköitvad, kuid tihtipeale täiesti ebapraktilised ja sealsetele asukatele ebamõistlikult kulukad, leiab Pindi Kinnisvara tegevjuht Elari Udam.
Udami sõnul on nutimajade projekteerimisel funktsionaalsusega tugevalt üle pingutatud. Kuigi suurtes ärimajades on õhusoojuse ja -niiskuse automaatne reguleerimine mugav ja iseenesestmõistetav, ei ole see siiski piisav argument.
«Miski ei veena korteriostjat ega äripinna üürnikku selles, miks ta peab pidevalt maksma vidinate hoolduse eest, mis kardinate asendit muudavad, tulesid sisse-välja lülitavad või sauna eelsoojendavad,» märkis Udam.
Ta võrdleb on nutimaja nutitelefoniga, mis on üüratult funktsioone täis, aga tegelikult kasutavad täiskasvanud inimesed telefoni siiski helistamiseks, vahel ka muusika kuulamiseks või taskulambiga valguse näitamiseks. «Kõik muu on üldjuhul kasutu.»
Erinevalt telefonist vajavad aga nutimaja kõik seadmed pidevalt tehnilist kontrolli, rääkimata nende küllalt kõrgest soetusmaksumusest, sõnas Udam.
Ta möönab, et nutimajad on ühel või teisel moel niikuinii meie tulevik, kuid paraku on see toode paljuski veel lapsekingades ning selle väljaarendamise maksavad kinni ikka ja alati lõpptarbijad.
«Soovitan nutimajasid mitte vältida, kuid enne enda pere või ettevõtte sinna kolimist põhjalikult tutvuda nii planeeritavate kui võimalike ootamatute kuluartiklitega,» soovitab Pindi Kinnisvara tegevjuht.