![Kraanikauss.](http://f12.pmo.ee/W0DWcTEY2BMeK2q_jsHqdvn2erw=/1442x0/filters:focal(53x98:409x374):format(webp)/nginx/o/2013/09/05/2211241t1hda12.jpg)
Köögis toitu valmistades on bakteritel kerge kõigile pindadele levida, kui sa kööki regulaarselt ei korista.
Köögis toitu valmistades on bakteritel kerge kõigile pindadele levida, kui sa kööki regulaarselt ei korista.
Nõudepesušvamm. «See on bakteritele justkui paradiis,» sõnas Arizona Ülikooli professor ja mikrobioloog dr Charles Gerba. Seda eelkõige seetõttu, et švamm on alatasa märg või niiske ning loob bakteritele ideaale kasvukeskkonna, kirjutab Today. Kui sa švammi piisavalt tihti ei vaheta, siis hõõrud nõudele nende puhastamise asemel baktereid just juurde.
Kraanikauss. Gerba sõnul võib valamus olla rohkem baktereid kui tualettpotis, kuna sinna satub väga palju toidujäätmeid, -pritsmeid, vedelikke jm. Valamut peaks pesema kuuma vee ja puhastusvahendiga, et sinna nõnda palju baktereid elama ei koguneks.
Lõikelaud. Ka sellel võib leiduda sadu kordi rohkem kolibakterit kui tualettpotis. Kindlasti peaks olema eraldi lõikelaud liha tükeldamiseks ning teine teistsuguste toitude jaoks. Lõikelauda peaks pesema kuumas vees ning paha ei tee ka selle desinfitseerimine.
Külmkapi ukselink. Vahel avame külmkapi ukse keset toidu käitlemist ega pane võibolla tähelegi, et sinnagi jäävad toidujäätmed või silmale nähtamatud bakterid külge. Külmkapi ust puhastatakse üsna harva, kuigi seda tasuks tegelikult lapiga pühkida ja desinfitseerida isegi igapäevaselt.
Muud köögipinnad. Just seal lõikad ja valmistad toitu ette ning paratamatult satub pritsmeid ja toiduosakesi ka köögikappidele, seintele jm.