Jordaania põlevkivielektrijaama projekt, mis on läinud maksma 24,7 miljonit eurot jõudis seevastu nii kaugele, et ootab Hiina valitsuse otsust, lubada kolmel riiklikul pangal sinna stateegiliselt investeerida. Jordaania põlevkivielektrijaam rajamine läheb maksma 2,2 miljardit eurot ning Eesti energia säilitab selles kümneprotsendilise osaluse.
Riigikontrolli auditi juhi Kaire Kuldpere hinnangul ei võtnud Eesti Energia Utah’sse ja Jordaaniasse investeerides liigseid riske, sest sinna paigutatud summad moodustasid kõigest neli protsenti ettevõtte investeeringute mahust.
Eesti Energia juhatuse esimees Hando Sutter saavastu oli oma eeljkäija Sandor Liive ajal tehtud otsuste suhtes palju kriitilisem. Utah’s osteti kinnisvara, mille arendamine käiks Eesti Energiale igal juhul üle jõu, leidis Sutter riigieelarve kontrolli komisjonile selgitusi jagades. Samuti poleks olnud Eesti Energia mitte kuidagi olnud võimeline ellu viima kõiki samal ajal ette võetud investeerimisprojekte, mis sisaldasid lisaks välisinvesteeringutele näiteks kaheksa uue õlitehase ehitamist. Kui kõik plaanid oleksid elustunud, vajanuks ettevõte riigi poolset aktsiakapitali suurendamist.
Utah projekti pole aga Eesti Energia seni veel täielikult maha kandnud, sest allahindluse järgse rahasumma eest võiks seda ka praegu müüa. Praegu on käsil kaevandamiseks ja tootmiseks vajalike kekskonnalubade hankuimine, mille olemasolu tõstaks projekti müügihinda märgatavalt.
Suurimaks probleemiskkujuneb Utah’s asjaolu, et maardla asub keset kõrbe ning toodangu väljaveoks on vaja rajada kallihinnalisi inftarstuktuure. Samuti, erinevalt Eestis tegutsevast Enefit280 õlitehasest, pole Utah’s võimalik leida turgu Eesti projekti efektiivseks muutvale elektrienergiale.
Riigikontroll tegi ettepaneku muuta seadusandlust nii, et riigiettevõtete valitsejad ehk siis ministeeriumid kannaksid investeerimisotsuste puhul senisest suuremat vastutust. Samuti soovitati kasutadada projektide etapiviisilist rahastamist, langetades iga uue etapi kohta otsuse ettevõtte nõukogus. Viimast toimimisskeemi Eesti Energia Sutteri sõnul juba kasutab.