«Kokkuvõtvalt võiks öelda, et uue koalitsiooni programm tekitas kahetisi tundeid. Põhiolemuselt tundub programm soosivat pigem lühi- kui pikaajalist majanduskasvu. Kõige tervitatavam on ehk madalapalgaliste maksukoormuse vähendamine, kuid selleks valitud meetod ei ole kõige efektiivsem. Hetkel jääb ka selgusetuks, mille arvelt plaanitakse katta puudujääk, mille reform tulumaksulaekumises tekitab,» ütles Nestor BNS-ile.
Üks osa uue tõenäolise võimuliidu plaanist on langetada regulaarseid dividendimakseid tegevatele ettevõtetele tulumaksumäär omanikutulult praeguselt 20 protsendilt 14 protsendile.
«Pigem jään selle sammu vajalikkuse osas esialgu skeptiliseks. Eesti maksusüsteemi eripära on motiveerinud ettevõtteid hoidma raha ettevõttes, mis on soodne ja investeeringute jaoks ning loonud turvapuhvri majandusraskuste ajaks,» rääkis SEB analüütik.
Ta märkis, et vähendades dividendide maksumäära, muutub raha ettevõttest välja viimine senisest mõistlikumaks.
«Kas see soosib majanduse pikaajalist kasvupotentsiaali, on iseasi. Julgen ka kahelda, et muudatus tooks Eestisse rohkem investeeringuid,» ütles analüütik.
Lisaks loob regulaarse dividendi madalam maksustamine Nestori hinnangul täiendava põhjuse, miks regulaarsele palgatulu asemel dividende maksta ehk nii-öelda OÜtada. «Positiivse poole pealt muutub dividendimaksetest saadav maksutulu riigi jaoks ilmselt paremini prognoositavaks,» märkis analüütik samas.
SEB analüütiku hinnangul on kõige murettekitavam on praegune info laenukapitali abil rahastatava investeerimisprogrammi kohta.
«Ma ei pea laenu kasutamist tänases intressikesskonnas kindlasti laiduväärseks, kuid selle abil tehtavad investeeringud peaksid omama pikaajalist mõju Eesti kasvupotentsiaalile. Hetkel ei tundu olevat nimekirjas ühtegi sellist objekti,» ütles ta.