![](http://f7.pmo.ee/A0pmu7FKs_CTMlrY8QhohOVrGGU=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2012/12/13/1482058t1h1b3a.jpg)
Tartu Maratonil osalenud inimest kurvastas, et järgmisest suusamaratonist osavõtmiseks tuleb välja käia suurem summa kui varasemalt.
Tartu Maratonil osalenud inimest kurvastas, et järgmisest suusamaratonist osavõtmiseks tuleb välja käia suurem summa kui varasemalt.
Kui eelmisel maratonil suusatanud inimesed pidid tasuma esimesel soodusajal ostetud pileti eest 40 eurot, siis järgmise suusamaratoni osalustasu on esimesel soodusajal 55 eurot. «15-eurone tõus on siiski märkimisväärselt väga suur ja teeb kurvaks!» nentis maratonil osalenud inimene.
Suusasõbra sõnul saadeti osalejatele pärast maratoni ka uuring, kus küsiti ka osalustasu suurusega rahulolu kohta. «Muidugi vastad, et tasuga on kõik hästi – eks enamus vastas nii ja võib-olla mõnigi märkis, et võiks isegi kõrgem olla, osaled ju niikuinii! Ja hopsti visatigi 15 eurot otsa!» rääkis maratonil osalenud inimene.
Seepeale tekkis tal aga küsimus, kas tõesti ei leia Tartu Maraton endale toetajaid. «Muidugi on suusamaraton väga populaarne ja muidugi ikka tullakse, ka siis kui tasu oleks 60 eurot või kõrgemgi, keegi ikka tuleb!» rääkis ta.
Tartu Maratoni võistluste direktor Indrek Kelk tõdes, et kultuuriministeeriumi toetus on sellel aastal vähenenud 30 protsenti ning sponsorite toetus ligi 50 protsenti. Varasemalt on sponsorite toetus moodustanud 40 protsenti ja kultuuriministeeriumi toetus 5 protsenti maratoni eelarvest.
Kelk ütles, et sellest tulenevalt ei ole võimalik senises kvaliteedis samasuguse osalustasuga maratone korraldada. «Kui kaasfinantseering väheneb, on ainuke võimalus paraku see, et osalejad peavad ise suurema osa kuludest kinni maksma,» lausus võistluste direktor.
Tema sõnul tuleks aga erinevate spordiürituste osavõtumakseid võrreldes alustada korraldaja pakutud teenustest. «Leiame, et meie ürituse kvaliteet ja pakutavate teenuste hulk on võrreldav maailma tippmaratonidega, kellega võrreldes meie osalustasud on endiselt väiksemad,» ütles Kelk.
Peale selle on Tartu Maratonil kohustus tasuda sada protsenti ka kõik raja ettevalmistuse ja aastaringsed hoolduskulud. Kelk lisas, et enamikel teistel Worldloppeti sarja kuuluvatel suusamaratonidel seda mahukat kulutust pole, sest nende radade hoolduskulud kannavad kohalikud omavalitsused või turismiedendusorganisatsioonid.
«Saame aru küll, et Eesti palgataset arvestades ei olegi õige võrrelda meie osavõtumakse Lääne-Euroopa maratonide osavõtumaksudega, kuid meie maratoni korraldamiseks sisseostetud teenused ja tooted on praktiliselt sama hinnaga, mis muu maailma maratonidel,» tõdes Tartu Maratoni võistluste direktor. Ta lisas, et kulud on aga samad või isegi suuremad ning tulud selgelt väiksemad.