Rahvusvahelise ettevõtlusuuringu GEM kohaselt on Eesti ettevõtluspotentsiaal tugev, piisav pole aga ettevõtlusalaste oskuste, teadmiste ja võimete arendamine. «Eestis on head võimalused ettevõtlusega alustamiseks, ent osaliselt jäävad need oskuste puudumise ja hirmude tõttu kasutamata,» kirjeldas Eesti Arengufondi juhatuse esimees Pirko Konsa ettevõtlusuuringutega kaardistatud Eesti ettevõtluskeskkonna arenguvajadusi.
Rahvusvahelise ettevõtluse arenguindeksi GEDI kohaselt on oskuste kõrval teisteks pudelikaelteks ühiskondlikud hoiakud ettevõtluse suhtes, vähene suutlikkus väärtusahelas ülespoole trügida ja rahastuse kättesaadavus.
Siiski on suur osa ettevõtlusest saanud alguse võimaluste ära kasutamisest ja ettevõtlikkust mõjutab positiivselt välismaal töötamise kogemus – piiri taga töökogemuse saanud inimeste hulgas on alustavaid ettevõtjaid ülejäänutest enam. Lisaks ütleb tänavu esmakordselt GEM uurimisteemade ringi lisatud inimeste heaolu osa, et ettevõtjad on oma eluga rohkem rahul kui mitte-ettevõtjad. «Võib visata õhku mõtte, kas rohkem ettevõtjaid tähendab ka õnnelikumat Eesti ühiskonda?» küsis Konsa.
Eesti ettevõtluse ökosüsteem on 120 riigi võrdluses kõrgel 21. kohal ja Euroopas keskmisel tasemel. Ettevõtlusega alustamist ja arengupüüdlusi mõõtev ettevõtlusaktiivsuse näitaja on Euroopa keskmisel tasemel ja pole võrreldes aastatagusega oluliselt muutunud. Lõviosa sellest on varase faasi ettevõtlus, väljakujunenud ettevõtete osakaal on madal. «Liiga paljud Eesti ettevõtted surevad enne 3,5 aastaseks saamist, ettevõtete elujõulisuse kasvatamine ja innovatsiooni kasutamine toote- ja teenuse arenduses on omanike ja juhtide suurim väljakutse,» lisas Konsa.
Et Eesti inimesed oleksid ettevõtlikud ja ettevõtted toodaksid kõrget lisandväärtust, on GEM uuringu kohaselt lähitulevikus vaja investeerida nii ettevõtjate kui noorte oskustesse ja hoiakutesse.